Deklarácia 
Národnej rady Slovenskej republiky o zvrchovanosti členských štátov 
Európskej únie a štátov kandidujúcich na členstvo v Európskej únii 
v kultúrno-etických otázkach
Schválené Národnou radou Slovenskej republiky
uznesením z 30. januára 2002 č. 1853
Národná rada Slovenskej republiky,
potvrdzujúc identitu Slovenskej republiky ako krajiny patriacej svojou históriou, kultúrou a hodnotami k európskej civilizácii, oceňujúc významný prínos Európskej únie k mierovému spolunažívaniu, vzájomnému porozumeniu, demokratickej spolupráci a prosperite európskych národov, zdôrazňujúc úprimnú snahu Slovenskej republiky stať sa členskou krajinou Európskej únie, hlásiac sa k rešpektovaniu a ochrane ľudských práv, obsiahnutých najmä vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv a v Záverečnom akte helsinskej konferencie, 
zároveň však
hlásiac sa ku koreňom, tradičným hodnotám a etickým princípom európskej civilizácie, ktoré prispeli k duchovnej jednote Európy, uvedomujúc si nebezpečenstvo spochybňovania a relativizovania týchto hodnôt a princípov, súc presvedčená o potrebe zapojenia sa kandidátskych krajín do diskusie o budúcej podobe Európskej únie,
považuje za užitočné a potrebné rešpektovanie princípu zvrchovanosti členských štátov Európskej únie a štátov kandidujúcich na členstvo v Európskej únii v kultúrno-etických otázkach,
 ktorý spočíva v ponechaní rozhodovania o kultúrno-etických otázkach
ochrany života a dôstojnosti ľudskej bytosti od počatia až po smrť,
ochrany rodiny a inštitúcie manželstva ako základu spoločnosti, 
ako i rozhodovania o veciach s tým súvisiacich v oblasti zdravotníctva, výchovy a vzdelávania, 

vo výlučnej právomoci členských štátov a štátov kandidujúcich na členstvo v Európskej únii, rešpektovanej Európskou úniou.
Princíp zvrchovanosti členských štátov a štátov kandidujúcich na členstvo v Európskej únii 
v kultúrno-etických otázkach vychádza z princípu subsidiarity, ktorý je osvedčenou zásadou rozdeľovania kompetencií medzi Európskou úniou a členskými štátmi, ktorý zabraňuje nedorozumeniam poškodzujúcim Európsku úniu a ktorý má byť rešpektovaný pri rozdeľovaní kompetencií medzi Európskou úniou a členskými štátmi vo všetkých oblastiach politiky, akými sú ekonomika, justícia a vnútorné záležitosti a spoločná zahraničná a bezpečnostná politika.